Arhivele Bistriţei, anul IV, fascicula 2(14) Istoria economică a Bistriței - BUTA, Mircea Gelu (2019)
În documentele medievale, Bistrița este pomenită cu termenul deOppidium (târg), adică o așezare agrară, ceva mai dezvoltată, cu dreptde a ține târg. Așezarea se deosebea de satele din jur printr-o administrațiespecifică, ziduri împrejmuitoare, producția meșteșugărească șicomerțul ce se desfășura în propriile piețe sau în așezările din regiune.În a doua jumătate a secolului al XIV-lea, economia Bistriței s-aprofilat tot mai mult pe meșteșug și negoț, orașul dobândind în anul1428 dreptul de a ține târg de mărfuri săpămânal. Locuitorii orașului,fără a renunța la îndeletnicirile agricole, își aveau grădinile, ogoarele șipășunile proprii. Dacă dimineața vitele erau mânate la pășunea obștească,iar seara erau aduse din nou în oraș, animalele mici, precum: oile, caprele,porcii și păsările erau ținute în curțile din jurul caselor.1 Aceste preocupăriși obiceiuri vor dăinui până în prima jumătate a secolului al XX-lea, cânddezvoltarea și modernizarea urbană devine restrictivă în ce priveștecreșterea animalelor și păsărilor în gospodăriile din jurul caselor din oraș.